Makedonien |
![]() |
![]() |
|
Info |
Nova
Makedonija Dnevnik |
Makedonien, sammanfattningar av artiklar om Makedonien, som Bertil Tomelius läst i den svenska veckotidskriften Tempus sedan 1996. Tempus ger en bra bakgrund till och ökar förståelsen för världspolitiska händelser. Aktuell artikel.
97-13 s 12
"Oron växer i Makedonien"
Albanerna i Makedonien tar sig ton. De vill bestämma mer.
Men de vill inte blanda sig med andra. De säger att man försöker
assimilera dem men de vill leva på sitt sätt. (Varför inte ge dem ett landområde
och låta dem leva på egen bekostnad och försörja
sig själva. Så får de se hur lätt det är.
Varför bråka? Låt dem prova på!)
97-31 s 14
"Blir Makedonien nästa"
I två städer krävde borgmästarna att de albanska
flaggorna skull vaja utanför rådhusen. Det blev bråk
med den nationella polisen. Efter kollapsade pyramidspel även
i Makedonien har den välmenande presidenten Gligorov stora
problem med albanerna.
98-11 s 5-6
"Larmet går i Kosovo"
1989 upphävde Milosevic Kosovos autonomi. President är
Ibrahim Rugova men nu har "befrielsearmén" tagit
över. Största hotet utgör upproren egentligen mot
Makedonien som kan övertas av Bulgarien och Grekland om landet
splittras upp i sina etniska grupper.
98-14 s 10
"Makedoniens albaner oroas av krisen i Kosovo"
Den serbiska regimens förtryck i Kosovo hotar att ge upphov
till en ny flyktingström till Makedonien, som har en stor
etnisk minoritet.
98-29 s 12-13
"Albansk nationalism har många fästen"
Kosovoalbanernas militanta gerilla drömmer om ett stor-Albanien,
som omfattar alla etniska albaner på Balkan"
I Makedonien finns albanernas demokratiska parti. Finns i Tetovo,
vars 172 000 invånare till 75 % är etniska albaner.
Även huvudstaden Skopje inkluderas i ett "Stor-Albanien".
Det finns 6 miljoner albaner på Balkan. Albanerna vill sätta
punkt för ett sekel av andraklasstatus och etablera sig på
den internationella scenen.
98-47 9-10
"Albanerna börjar finna sig tillrätta"
Den stora albanska minoriteten i Makedonien har på senare
tid vunnit politiskt inflytande och därmed verkar utökat
samarbete med de fattiga etniska bröderna i Kosovo och Albanien
mindre lockande. I valen den 1 november förlorade de styrande
socialisterna makten. En mer borgerlig regeringskoalition i vilken
även det albanska partiet DPA kan ingå har bildats.
99-14 s 8
"Kan de någonsin leva tillsammans igen?
Den växande flyktingströmmen från Kosovo - vid
det här laget nästan en tredjedel av provinsens etniska
albaner - väcker frågor om serberna och de etniska
albanerna någonsin kommer att kunna leva sida vid sida igen.
Kanske bör flyktingarna stanna i närområdet för
att inte gå Milosevics ärende om etnisk rensning. Men
Albanien är så fattigt att landet knappt kan föda
sina egna invånare och Makedoniens status som en självständig
stat är mycket bräcklig, de har redan 30 % albaner och
40 % arbetslöshet.
99-17 s 10-11
"De ortodoxa folken sympatiserar med serberna"
I Rumänien, Bulgarien, Makedonien och Grekland är det
NATOs bombregn över serberna som upprör och väcker
vrede. Ärkebiskopen i Grekland kallar alliansens bombplan
för "Satans redskap". Rumänerna tror att den
etniska rensningen av albaner är västerländsk propaganda.
99-21 s 4-5
"Den långa vägen till ingenmansland"
Vad är det som händer inne i Kosovo och som lett till
en ny stor flyktingvåg de senaste dagarna till Makedonien?
Alla flyktingar berättar variationer av en och samma historia
om att den serbiska polisen tagit alla deras ägodelar och
hotat dem.
99-48 s 9
"Makedoniens metodiska metodist"
Den nye presidenten Trajkovski övergav under sin studietid
i USA både kommunismen och den ortodoxa religionen och har
därför förutsättningar att bli också
den albanska minoritetens president. Och det var mycket tack vare
albanernas röster han vann valet. (Nu måste valet göras
om i vissa albanska områden sedan uppenbart valfusk, till
förmån för Trajkovski, upptäckts). Albanledaren
Xhaferis samarbetar gärna med honom. Befolkningen däremot
är missnöjd med att FN och Nato inte fortsatte att erbjuda
lokalbefolkningen, jobb, löner och kontantbidrag sedan Kosovokriget
slutat.
2000-14 s 3
"EU belönar Balkans lojalitet"
Länderna kan få nästan två miljarder dollar
i bidrag till att reparera vägar, bygga broar och annan infrastruktur
som tack för att de stödde Natos krig mot Serbien förra
året. Det är Albanien, Bosnien, Kroatien, Makedonien
och Rumänien.
2000-20 s 11
"Östkvinnor luras till sexslaveri i Kosovo"
Marknaden av internationella soldater och hjälparbetare är
stor. Avsaknaden av ett rättssystem bidrar. I Makedonien
auktioneras de bort till albanska hallickar som har stöd
av Kosovos kriminella bossar med band till UCK. Kvinnorna tvingas
till oskyddat sex ibland upp till 16 gånger per dygn.
2001-11 s 8
"Nej, inte Makedonien också!"
Etniska albanska gerillagrupper från Kosovo sprider skottlossning
över provinsens sydgräns och har nu hamnat på
kollisionskurs med Nato. Nato har nu beslutat att ta till hårdhandskarna
mot etnisk extremism. Albaniens regering har förklarat att
den respekterar Makedoniens territoriella integritet. Den förnekar
allt intresse för ett "Storalbanien". ( Men detta
är väl inte heller banditernas mål utan snarare
att få kontroll över allt större delar av smuggeltraffik
och annan kriminell handel med varor som tobak, narkotika och
kvinnor! Det är fördelningen av vinsten av denna handel
som de slåss om!).
2001-12 s 4-5
"Makedonien har redan krig"
FN bär en del av skulden menar FNs speciella sändebud
i Balkan, Carl Bildt. "Det är mycket pinsamt när
territorium som kontrolleras av FN används för terroristaktiviteter
mot ett grannland". Gerillagrupperna i Makedonien har ett
brett stöd bland landets etniska albaner.
2001-13 s 8-9
"De kommer att hämnas"
Säger den 58-årige läkaren Imer Imeri, som leder
det albanska partiet PDP i Makedonien, som belyser den farliga
konflikten i landet. Han anser att albanerna behandlas som andra
klassens medborgare. Också i staden Gostivar, en övervägande
albansk stad med albansk borgmästare.
2001-14 s 8
"Hög tid för reformer i Makedonien"
Efter det att det militära läget vid gränsen mellan
Kosovo och Makedonien har blivit lugnare försöker man
nu hitta en ny politiska lösning av krisen. I Skopje ställs
frågan om dialogen behöver en internationell moderator.
Det albanska partiet, PRP, som ingår i regeringen, och dess
ledare Arben Xhaveri, kräver att makedonierna måste
uppfylla albanernas berättigade krav. Annars blir det inbördeskrig.
2001-16 s 9-10
"Det finns mer än en verklighet i Makedonien"
Den väpnade konflikten i år speglade de etniska albanernas
missnöje med majoritetens modellsamhälle. Makedonierna
är mycket besvikna, menar president Trajkovski. Landet var
regionens mönstermodell. Albanerna menar att det finns en
djup klyfta mellan idén om vår stat och verkligheten.
Landets slaver och etniska albaner har i 10 år blundat för
hur de uppfattar varandra. Albanerna uppfattar bara slavisk hegemoni
och motvilja mot deras krav på lika rättigheter. Makedonierna
är ortodoxt kristna medan albanerna är muslimer. Fem
av 15 ministrar är albaner, tre av sju av landets generaler
likaså.
2001-19 s 14
"Krishanterarna skyndar till Makedonien"
Natos generalsekreterare Solana och Eus utrikeskommissionär
Patten med utrikesminister Anna Lindh reser till Skopje med budskap
om fred och försoning.
2001-19 s 14-15
"Balkan är ett krångligt pussel"
Det har gått några veckor sedan valet i Montenegro
men det är fortfarande ovisst om restenav den jugoslaviska
federationen kommer att splittras. Faktum är emellertid att
spänningarna i de närliggande Kosovo och Makedonien
hur som helst utgör ett större hot mot den bräckliga
freden i regionen än Montenegros ambitioner att bli suveränt.
Det självständighetsivrande blocket i Montenegro fick
i senaste valet majoritet och det betyder att president Djukanovic
har majoritet för att utlysa en folkomröstning om självständighet.
2001-20/21 s 7
"Makedonien bildar samlingsregering"
Det makedoniska parlamentet godkände i söndags kväll
en nationell regering bestående av slaviska och etniskt
albanska partier. Avsikten är att angripa rötterna till
de väpnade oroligheter som hotar landet med inbördeskrig.
2001-26 s 7-8
"EU ökar pressen på Makedonien"
EU-representant i Skopje kommer att kontrollera att utlovade reformer
blir verklighet. Beslutet at EUs utrikesministrar att skicka en
kontrollant signalerar en ändrad attityd. Det är den
förre franske försvarsministern Francois Leotard som
ska övervaka den makedonska regeringens reformarbete.
2001-27 s 7
"Risken för ännu ett krig är överhängande"
Serbiska krigsförbrytare ställs inför rätta,
men Makedonien står fortfarande på randen till krig.
President Trajkovski godkände en militär operation vilket
provocerade slaverna till ursinne. Han lät amerikanska soldater
eskortera flera hundra fullt beväpnade albanska rebeller
ut från en by i närheten av Skopje där de varit
föremål för en intensiv beskjutning från
de makedoniska regeringsstyrkorna. Ursinne ledde till ett otäckt
rashat mot civila albaner.
2001-28 s 12-13
"Läget i Makedonien inger hopp"
Västmakterna har lärt av sina misstag, vilket avspeglas
i Makedonien där risken för inbördeskrig har minskat
markant.
Västerländska politiker och diplomater vill inte offentligt
medge hur läget är i Bosnien och Kosovo för att
inte undergräva allmänhetens stöd för humanitära
interventioner men i Bosnien är "en alldeles för
stor andel av den verksamma befolkningen sysselsatta av de internationella
organisationerna eller håller på med att smuggla olagliga
varaor eller olagliga personer till resten av Europa". Landet
måste "övervakas av NATOs fredssoldater och det
fungerar som ett internationellt protektorat och utvecklas till
en bas för organiserad brottslighet". Därför
anstränger sig nu dessa politiker som inte vågar erkänna
sanningen om Bosnien för att inte samma sak ska hända
i Makedonien.
2001-33 s 11
"Makedonien har fått ett fredsavtal"
Avtalet är undertecknat men det kommer att bli mycket svårt
att implementera det.
Politiska ledare för två slaviska och två albanska
partier har undertecknat ett fredsavtal. Avtalet bereder väg
för en brittisk Nato-styrka, c a 3500 man, vars uppdrag är
att samla in vapen från den albanska gerillan. Avtalet har
inte offentliggjorts och regeringen har inte gjort något
för att förbereda sina medborgare på det.
2001-34 s 8-9
"Rebellerna välkomnar Nato"
De albanska rebellernas ledare säger att han och hans soldater
kommer att respektera fredsuppgörelsen. Ali Ahmeti, Nationella
befrielsearméns politiska ledare, kallade till presskonferens
i sitt högkvarter uppe i bergen. "Vi kommer att lämna
ifrån oss våra vapen eftersom vi inte behöver
dem längre". (Är det någon som egentligen
tror på detta? Det är väl bara en taktisk lögn
på diplomatisk nivå. Vi får väl se.). Redan
några timmar därefter utbröt nya strider mellan
rebeller och makedoniska regeringsstyrkor.
2001-35 s 9-10
"NATO i Makedonien: en behaglig utflykt"
NATO gör en begränsad för att inte säga blygsam
insats i Makedonien. Många experter frågar sig om
den är tillräcklig för att stoppa inbördeskriget.
NATO har bara ett begränsat uppdrag nämligen att samla
in omkring 3300 vapen i ordentliga högar. Den makedonska
regeringen hävdar att rebellerna har omkring 50000 vapen.
Det behövs en stabiliseringsstyrka, inte bara en styrka som
samlar in vapen. Andra menar att avväpningen är en betydelsefull
gest som kan få parlamentet att implementera det fredsavtal
som undertecknats. Men även om avväpningen lyckas kvarstår
frågan vad som händer när NATO efter uppdragets
slut lämnar Makedonien.
2001-37 s 12-13
"Skicka fler soldater till Makedonien!"
Säger Carl Bildt som menar att en läxa från Balkan
är att det aldrig blir tillfälle till politiska alternativ
om man inte först eleiminera alla militära alternativ.
En politisk process kan bara uppstå i en säker och
stabil miljö där varje grupp vet att kompromiss och
samexistens är enda alternativet.
2002-25 s 12-13
"Kaos är aldrig långt borta i Makedonien"
Etniska motsättningar, korruption och kriminalitet äventyrar
den bräckliga freden. Regeringspartierna förnekar påståenden
om att de tjänar pengar på narkotika och cigarettsmuggling
och andra olagliga aktiviteter som att lägga beslag på
intäkterna från privatiseringen av statliga tillgångar.
Det finns hur mycket vapen som helst i Makedonien. Interna motsättningar
inom den albanska minoriteten har lett till skottväxling.
Man tror att makedonska nationalister kommer att utnyttja den
albanska splittringen inför valet.
2002-38 s 14
"Ny regering i Makedonien"
Makedoniens premiärminister erkände sig besegrad i landets
första val sedan de etniska våldsamheterna i fjol.
Oppositionskoalitionen som leds av den f d kommunisten Branko
Crvenkovski, vann. En annan segrare var Ali Ahmeti som etniska
albaner belönade för hans medverkan i förra årets
rebelluppror. FNs internationella krisgrupp i landet gläder
sig över valdeltagandet och att valet gick att genomföra
på ett demokratiskt sätt men konstaterar också
att Makedonien "alltjämt är ett träsk av korruption
och sanktionerad brottslighet".
2002-51 s10
"Balkan måste hållas under uppsikt"
Försoning och återuppbyggnad på Balkan är
ett tidsödande arbete. Fredsstyrkor och ekonomisk hjälp
behövs i många år till. Balkan är en krutdurk
av etniska motsättningar och kriminalitet fortfarande tre
år efter det att det senaste kriget slutade. En aktuell
rapport från Utrikespolitiska Rådet i Washington drar
slutsatsen att hög arbetslöshet, brottssyndikat, offentlig
korruption och religiösa och etniska motsättningar kan
göra Bosnien, Makedonien, Serbien och Kosovo till destabiliserande
faktorer för hela södra Europa. Hela området håller
på att förvandlas till ett himmelrike för narkotikahandlare,
människosmugglare och militanta islamister.
2003-28 s 12-13
"Balkan sätter kurs mot EU"
Balkans tilltufsade länder närmar sig EU i olika takt.
Sedan EUs ledare hade godtagit förslaget till ny EU-författning
gjorde de också den uppseendeväckande Balkandeklarationen
på framför allt Greklands önskan. Västra
Balkan, de sex republiker som en gång utgjorde Jugoslavien
minus Slovenien + Albanien, kan förvänta sig att bli
medlemmar i EU förutsatt att de uppfyller en mängd stränga
krav. Kroatien är den starkaste kandidaten. Makedonien har
klarat av två steg. Bosnien är efter medan Serbien
är regionens nyckelland. Serbiens välgång beror
till stor del på i vilken mån man har lyckats försvaga
det maffialiknande nätverket sedan Djindjics död.
2004-09 s 4
"Makedonien ställer sig i kön"
Makedonien har ansökt om medlemskap. Många långtgående
reformer anses kunna ge resultat. Alla ansökningar från
Balkan hänger på den serbiska utbrytarprovinsen Kosovo,
som styrs av FN och Nato sedan 1999. Vad kommer resultatet av
nästa års förhandlingar att bli? Ska Kosovo delas
mellan serber och albaner?
2004-09 s 4
"Presidenten omkom i en flygkrasch"
Makedoniens president Boris Trajkovski avled i förra veckan
i en tragisk flygolycka på väg till Mostar i Bosnien
för att delta i en ekonomisk konferens. Han var president
sedan 1999 och blev bara 47 år. 2001 hjälpte han till
att avvärja att ett etniskt albanskt uppror urartade i inbördeskrig.
2004-34 s 68
"Makedonska albaner får mer makt"
Makedoniens parlament har enats om en lag som kommer att ge etniska
albaner mer att säga till om i lokala styrelser. Men den
etniska albanska oppositionen menar att lagförslaget inte
går tillräckligt långt.
2004-36 s 10
"Gränstvist upprör känslorna i Makedonien"
Semesterorten Struga som med sina 36000 invånare har sett
bättre dagar, tänker förklara sig självständig
i protest mot regeringens planer på att ändra de lokala
gränserna. Den nya stadsgränsen kommer att inkludera
närliggande orter vilket leder till att kommunens nya etniska
majoritet blir albanerna. Strugainvånarnas vrede har väckt
genklang hos etniska makedonier runt om i landet.
2004-46 s 6
"Makedonien ser framåt"
Nationalisternas försök att utestänga minoriteten
från makten misslyckades. En folkomröstning som stöddes
av makedonska nationalister och som syftade till att blockera
förslagen om större autonomi för landets albanska
minoritet lockade inte tillräckligt många väljare
för att vinna laga kraft.
2006-28 s 17
"Ny premiärminister i Makedonien"
Premiärminister Vlado Buckovski har erkänt att landets
nationalistiska opposition besegrade honom i förra veckans
val. Valet anses ha stor betydelse för det lilla Balkanlandets
chanser att bli medlem i EU och Nato. Valsegraren, Nikola Gruevski,
tackade sina anhängare och meddelade att han så fort
som möjligt ska presentera en duglig regeringskoalition.
2007-49 s 9
"Segsliten namnfråga"
Grekerna vägrar acceptera att Makedonien kallar sig Makedonien.
Grekerna menar att Makedonien är namnet på en geografisk
region som inkluderar den norra delen av Grekland och som symboliserar
Alexander den store. Makedonien är inte, en ny nation som
befolkas av slaver, albaner och bulgarer. Opinionsmätningar
visar att den grekiska allmänheten stöder regeringens
hot om ett veto mot Makedoniens medlemskap i NATO om inte Makedonien
avstår från detta land. Makedonien har också
ett annat problem på lut. Landet gränsar till Kosovo
som är på väg att förklara sig självständigt
och Makedonien har en växande och bångstyrig albansk
minoritet.
2008-10 s 16
"Ett namn betyder så mycket"
Makedoniens namn kan bli det som blockerar landets inträde
i Nato. Grekerna har hotat med att blockera Makedoniens inval
om landet inte ger upp sitt namn som Grekland anser vara exklusivt
grekiskt. Grekland menar att Makedoniens användande av namnet
är ett förtäckt anspråk på den nordgrekiska
provinsen med samma namn. Drygt 120 länder, inklusive USA
och Ryssland, har erkänt Greklands granne under namnet republiken
Makedonien.
2008-23 s 12-13
"Makedonierna levde inte upp till förväntningarna"
Våld och valfusk skämde parlamentsvalen i Makedonien
i söndags. Etniskt albanska partier kämpade om inflytande
i Balkanlandets nästa etniskt blandade regering. Enligt en
övervakare för Europeiska Rådets räkning
kan valet "under inga omständigheter godtas internationellt
som ett regelrätt val". 13 000 poliser hade kallats
in många kom i skottväxling med den albanska minoriteten
utanför huvudstaden. Albanerna utgör omkring 25 &
av befolkningen. Det finns två albanska partier, DUI och
DPA. Spänningarna har ökat sedan Makedonien i februari
fick en albanskt dominerad granne i Kosovo. Båda kämpar,
även med vapen, om att vara koalitionspartner till Gruevskis
regeringsparti. Våldet kan komma att undergräva chanserna
för den före detta jugoslaviska republiken med två
miljoner invånare att få en tidtabell för när
medlemsförhandlingarna med EU kan börja. Makedonien
är officiellt kandidat land sedan 2005.
2008-41 s 12-13
"Dispyten om Makedonien har asiatiska förgreningar" hela artikeln
Det handlar om en av Europas mest bisarra och envisa internationella
dispyter och det är definitivt den enda som involverar asiatiska
stammar som levde på Alexander den stores tid. I kampen
för att kunna kalla Alexander för makedonisk har Makedonien
vänt sig långt bort till Himalaya och invånarna
i Hunzadalen i Pakistan. Grekland hotar med att hindra Makedonien
att bli medlem i EU om landet inte ändrar sitt namn.
I juni kom prins Ghazanfar Ali Khan, Hunzafolkets härskare,
på besök. Hunzafolket tror att de är ättlingar
av makedonska soldater som följde Alexander den store på
hans marsch till Indien och sedan stannade där. Fram till
1974 då de konverterade till islam praktiserade de den antika
grekiska religionen med tolv gudar.
2009-13 s 4-7
"Makedonien känner sig som Europas styvbarn" hela artikeln
Sedan 18 år blockerar Grekland Makedoniens ambitioner att
bli medlem i Nato och EU på grund av en bisarr namnstrid.
Den envisa tvisten hotar den inre harmonin i Balkanrepubliken
Makedonien, eller som det officiellt ska heta "den före
detta jugoslaviska republiken Makedonien", som just har haft
presidentval. Ingen kandidat fick egen majoritet varför en
andra valomgång äger runt om en vecka. Sedan 1991,
när republiken förklarade sig självständig,
pågår en bitter strid om Makedoniens namn. Grekerna
protesterar och har de allierade i både EU och Nato som
gisslan. Det som gör Europa särskilt intresserade av
tvisten är att Makedonien snart blir ett transitland för
olja som kommer att pumpas från Bulgariens kust vid Svarta
Havet till Medelhavet.
Makedonien består av ett dussintal olika folkslag. De flesta
är slaver, sedan finns det en halv miljon etniska albaner
som känner större samhörighet med andra albaner
i Albanien, Serbien och Kosovo än med den slaviska majoriteten.
Det finns också en stor grupp romer.
2009-15 s 8
"Klar seger för Ivanov"
Efter den andra valomgången i Makedoniens presidentval i
söndags heter landets statsöverhuvud Giogij Ivanov,
som företräder det konservativa regeringspartiet. Han
fick nästan dubbelt så många röster som
utmanaren, socialdemokraten Ljubomir Frckoski. Båda vill
lösa namndispyten med Grekland snarast möjligt.
2011-09 s 6
"Skandaler, motsättningar och turbulens"
Allt är med andra ord som vanligt i Makedonien. Arbetslösheten
är hög och namntvisten med Grekland är ännu
inte löst vilket förhalar Makedoniens inträde i
Nato och EU. Populär premiärminister är Nikola
Gruevski. Nu vill socialdemokraterna med Branko Crvenkovski i
spetsen ha nyval till parlamentet. En fjärdedel av befolkningen
är etniska albaner, varav nästan alla är muslimer,
som bara röstar på sina egna partier. Motsättningarna
mellan Makedoniens etniska grupper blossade upp nyligen med anledning
av ett kyrkoliknande museum i det gamla fortet i Skopje, något
som albanerna ogillar skarpt.
2011-23 s 31
"Regeringen behåller makten"
Segraren i valet i Makedonien blev den konservativa regeringskoalitionen
under premiärminister Nikola Gruevski, vilket betyder att
hans regering får en tredje mandatperiod. Gruevskis koalition
fick 55 av sammanlagt 123 platser i parlamentet. Han utlyste val
i förtid därför att oppositionen har bojkottat
parlamentet sedan årets början i protest mot regeringens
agerande mot en privat tv-station. Gripandet av mediekungen Velija
Ramkovski som misstänks för skattebrott och ett dussintal
av hans närmaste medarbetare ledde till omfattande protester
i huvudstaden Skopje.
2011-24 s 31
"Makedonien reser kontroversiell staty"
Arbetet med att montera en kontroversiell bronsstaty av Alexander
den store har startat. Statyn uppfattas som en fräck utmaning
mot grannlandet Grekland som gör anspråk på den
antike hjälten.
Grekland och Makedonien har i 20 år bråkat om vem
som egentligen har rätt till det antika arvet. Kritiska röster
i Makedonien hävdar att statyn underblåser nationalism
och är alldeles för dyr för ett land med 32 % arbetslöshet.
2011-29/30 s 31
"Ny regering snart klar"
Sex veckor efter parlamentsvalet i Makedonien presenteras en ny
regering. Den förre och även blivande regeringschefen,
Nikola Gruevski, presenterade tidigare i veckan sina tilltänkta
ministrar för parlamentet. Det konservativa under Gruevskis
ledning kontrollerar 71 av totalt 123 platser tillsammans med
Gruevskis albanska koalitionspartner.
Den 40-årige Gruevski har varit regeringschef sedan 2006.
Majoriteten av befolkningen är slaviska makedonier och den
albanska minoriteten utgör drygt en fjärdedel av landets
två miljoner invånare.
2011-42 s 10
"Bryssel lockar"
EU-kommissionen presenterar sin årliga rapport om kandidatländer
och presumtiva kandidatländer. Lockande medlemskap sporrar
reformer i länderna på Balkan.
Makedonien har varit kandidatland sedan 2005, men EU-kommissionen
pekar på brister avseende mediefrihet och åter påskina
att upprättandet av en jättelik staty av Alexander den
store i huvudstaden Skopje var en provokativ handling, främst
mot Grekland. Grekerna kommer i december att använda sitt
veto mot förslaget om att EU ska fastställa tidpunkt
för när medlemskapsförhandlingar ska inledas. På
grund av av en 20 år gammal dispyt om namnet Makedonien.
2011-51/52 s 16
"Dispyten om Makedoniens namn"
Makedonien har vunnit en juridisk seger, men den verkar ganska
ihålig. Domstolen vägrade uppmana Grekland att undvika
liknande avtalsbrott i framtiden. Och hur går det med EU.
Grekland har sedan 2009 blockerat EUs försök att erbjuda
Makedonien en tidpunkt för inledande förhandlingar om
kandidatstatus. Eurokrisen gör att en utvidgning står
långt ner på EUs dagordning.
2012-1/2 s 30
"Expresidenten är död"
Kiro Gligorov, som ledde Makedonien genom en oblodig separation
från Jugoslavien och blev landets första demokratiskt
valda president, avled den 1 januari i sitt hem i den makedoniska
huvudstaden Skopje, Han blev 94 år. Gligorov blev Makedoniens
president i januari 1991 när landet fortfarande var en jugoslavisk
republik. Han ledde landet genom en folkomröstning i vilken
medborgarna röstade ja till självständighet. Han
var president i två mandatperioder fram till 1999.
Makedonien
2013-47 s 12-13
"Makedonisk make-over"
Det överdimensionerade byggprojektet Skopje2014 har förvandlat
staden till en ny-barock mardröm.
Den makedoniska regeringen har lagt ner enorma summor på
att ge huvudstaden Skopje en ny arkitektonisk profil. Projektets
grälla överdrifter döljer en katastrofal ekonomi
och en problematisk syn på mänskliga rättigheter.
Skopje har fått ett nytt monument: Krigare till Häst
på Plostad Makedonija, ett torg mitt i staden, är nästan
30 meter högt, kostade över 10 miljoner euro att uppföra
och är ungefär lika autentiskt som imitationen av Grand
Canal i Las Vegas. Fler hjältar från Makedoniens färgstarka
historia finns i närheten, skulpterade i en stor om än
oproportionerlig skala.
Alltihop kallas Skopje2014 och kostar VMRO, det konservativa regeringspartiet
hundratals miljoner euro. Samtidigt som den finansiella krisen
tagit hårt på Makedonien. Varannan människa är
arbetslös, och arbetslösheten är nästan 30
%.
Makedonien
2014-18
s 19-21
"Den lille diktatorn"
Nikola Grujevskij som regerar det etniskt delade Makedonien har
upprättat en halvauktoritär regim. Eftersom medierna
är beroende av regeringen och rättsväsendet är
svagt tränger regeringen framgångsrikt undan oppositionen
i det av staten dominerade offentliga rummet. Denna modell, kallad
Sydosteuropas "auktoritära försök" har
i olika omgångar etablerats från Grekland till Ungern,
från Serbien till Rumänien, innanför och utanför
EU. Nikola Grujevskij har konsekvent upprättat en auktoritär
halvdemokrati. Hans makt grundas på tre stöttepelare:
hotelser utifrån och inom landet en homogen bild av den
nationella gemenskapen och dess historia, samt en effektiv kontroll
av institutioner och medier.
Systemet föddes den 3 april 2008. Vid Natos toppmöte
i Bukarest förbigicks Makedoniens inträdesansökan
på grund av Greklands hot att inlägga sitt veto. Grekland
vägrade acceptera att landet kallade sig Makedonien.
Makedonien befinner sig helt tydligt i en farlig återvändsgränd.
Bristen på integration i EU förstärker risken
för etniska konflikter mellan etniska albaner och makedonier.
http://www.nzz.ch/aktuell/international/auslandnachrichten/der-kleine-diktator-1.18288391
Makedonien,
Flyktingpolitik, Krisregioner
2015-35 7-9
""Flykting kaoset i Makedonien"
En farlig flaskhals har bildats i den makedonska gränsstaden
Gevgelija, en viktig knutpunkt för flyktingar som försöker
att ta sig till Västeuropa. De som försöker ta
sig ombord på tågen här utsätts för
extrem hetta, farliga gäng och hårda poliser.
De flesta önskar kunna ta sig vidare västerut till
Tyskland och Sverige allrahest.
I Sverige får alla syrier uppehållstillstånd
och nu kallar sig många syrier, oavsett var de kommer ifrån.
Det är inget annat annat än massmigration.
Enligt gällande asyl regler i EU måste de asylsökande
stanna kvar i Grekland, det första EU land de kommit till.
Men ingen håller längre på reglerna. De vill
alla med alla medel ta sig till Makedonien och sedan vidare genom
Serbien och in i Ungern, första EU-landmed målet
att sedan stanna i välfärdsländer och blir försörjda,
först själva och senare också sina släktingar.
De flesta känner väldigt lite till förhållandens
vad gäller krav på hög kompetens och utbildning.