Tempus
|
![]() |
Tidskriften
|
2016 01 02 03 04 05 06 07 08 09 10 11 12 13 14 15 16 17 18 |
Tyskland,
EU
2017-20 4-6
"Handelsöverskottet är för stort, men det
har inte politiska orsaker"
En intervju med Tysklands finansminister Wolfgang Schäuble
som tycker att Frankrikes president Macrons reformförslag
inte är realistiska för närvarande. Däremot
vill han investera mer i Europa. Macron vill att Tyskland ger
mer pengar till Europa. Att landet framför allt kanaliserar
en del av sitt överskott till Sydeuropa.
Storbritannien
2017-20 7
"Corbyn slåss för att få fastare grepp om
Labour"
Jeremy Corbyn kampanjer för nästa månads parlamentsval
i Storbritannien, men han har redan ögonen på nästa
strid: att fortsätta som partiledare för Labour, trots
att ett valnegerlag tycks oundvikligt. Corbyns valmanifest är
en publikfriande mix av skattehöjningar för de rika
och löften om gratis universitetsundervisning som riktar
sig till de gräsrötter som höjde upp honom till
partiets ledare. Men förtroendesiffrorna för Corbyn
har minskat, 46 % gillar partiet men bara 22 % gillar Corbyn.
USA,
Ryssland
2017-20 8-9
"Putin erbjuder USA en utskrift av Trumps avslöjanden"
För att på sitt sedvanligt störande sätt
hävda sig utomlands har president Vladimir Putin lagt sig
i konflikten om president Donald Trumps avslöjanden av sekretessbelagd
information till ryska diplomater och förklarat att inget
hemligt har förmedlats och att han kan bevisa det. Han säger
sig ha en utskrift av mötet mellan Rysslands utrikesminister
Sergej Lavrov och USAs Washington ambassadör Sergej Kisljak
i Vita Huset.
Målet är att visa det ryska systemets överlögsenhet,
där stora beslut kan fattas snabbt och effektivt.
Tyskland,
Flyktingpolitik
2017-20 10-14
"Fungerar Tysklands integrationsprojekt?"
Över 1,2 miljoner flyktingar anlände till Tyskland under
2015 och 2016. Inledningsvis välkomnades de av kaos och dålig
planering, men situationen har förbättrats. Der Spiegel
har tagit en närmare titt på hur väl det tyska
integrationsprojektet har fungerat.
Förra året spenderade den tyska regeringen över
14 miljarder euro i bostäder, försörjning och integrering
av flyktingar.
Det börjar bli alltmer uppenbart att det är en svår
väg för alla inblandade och att integration är
en enorm utmaning. Många flyktingar börjar först
nu bli medvetna om hur svårt det är att hitta ett jobb
när man saknar tillräckliga kvalifikationer eller kunskaper
i det tyska språket. Många företag är dessutom
frustrerade över hur svårt det är att anställa
kvalificerade flyktingar.
Integration är ett långsiktigt projekt som snarare
kommer att ta flera decennier än några år.
Tyskland planerar att investera ytterligare 14 miljarder euro
nästa år. Det är mycket pengar - och det skulle
vara bra att veta hur de bäst ska spenderas.
Ryssland
2017-20 16-17
"Rysslands urgamla fråga: Vilka är vi?"
Bakom fasaden av den pånyttfödda makten, som leds av
en stark man, ryms en svag, mångfaldig och bräcklig
stat som kämpar med att definiera sin nationella identitet.
"Vilka är vi och varför?" frågar huvudpersonen
i en ny roman av den ryska författaren Mikhail Shiskin. Var
slutar det ryska emperiet och var förjar den ryska nationen?
På global nivå, vad är Rysslands förhållande
till väst? Fortfarande finns det inget svar i sikte. Kremls
senaste idé om en lag dom definierar den ryska ledningen
led ett grymt nederlag den 2 mars. Motståndet kom från
många håll: ryska nationalister som ville att ryssarnas
dominerande ställning ska lagfästas; den ortodoxa kyrkan
som fruktar att den ska förlora sin nuvarande ställning
och framför allt de icke-ryska etniska eliterna som misstänker
att detta är ett knep av Kreml.
Iran
2017-20 18-19
Irans president Rouhani omvaldes efter jordskredsseger"
Irans president Hassan Rouhani vann en jordskredsseger och blev
därmed vald till ytterligare en ämbetsperiod. Segern
innebär ett kraftfullt mandat för hans planer på
att ändra Irans pariastatus och istället öppna
landet för den globala ekonomin.
Med 57 % av rösterna bedegrade Rouhani sin hårdföra
rival, Ebrahim Raisi, som stöddes av det styrande prästerskapet
och dess säkerhetsstyrkor. Han vann också ett tydligt
mandat för att driva igenom reformer på hemmaplan och
fortsätta diskussionerna med västländerna på
basis av det körnavtal han har förhandlat med världsmakterna.
"Den stora segern ger Rouhani ett mandat som han inte haft
under sin första period", säger Cliff Kupchan ordförande
för Eurasia Group.
Iran
2017-20 20-21
"Hur Iran blev en odemokratisk demokrati"
Iranska presidentval är exempel på et förbryllande
motsägelse: hur kan regeringen inkludera både en icke
vald högsta ledare och en president som utses av folket i
fria val?
Man kan också formulera frågan så här:
Är Iran en demokrati eller en diktatur?
Irans medborgare väljer både president och ledamöterna
i den lagstiftande församlingen.
Men dessa institutioner övervakas av andra institutioner
bemannade av präster. En sådan institution, Väktarrådet,
granska och godkänner alla som kandiderar i val, vilket naturligtvis
minskar antalet valbara kandidater. Andra, ej valda organ, som
exempelvis Revolutionsgardet, har också mycket stor makt.
Systemet kom till med hjälp av en rad brådstörtande
kompromisser i samband med revolutionen 1979. Slutresultatet blev
en islamisk republik som skulle kombinera demokratiskt styra ocj
teokratisk kontroll. Följden är 38 år av svag
demokrati men stark politik.
Brasilien
2017-20 22-23
"President Temer påstås han godkänt betalning
för tystnad"
Efter rapporter om att President Michel Temer är inblandad
i en påstådd mutaffär som involverar den fängslade
förre talmannen i Brasiliens underhus har landet återigen
hamnat i en politisk kris som påminner om förra årets
riksrättsskandal.
Det finns en hemlig ljudinspelning av Temer, där han påstås
godkänna en betalning till Eduardo Cunha, som sägs vara
huvudrollsinnehavaren bakom förra årets avsättning
av den tidigare presidenten Dilma Rousseff.
Anklagelserna är den senaste utvecklingen i den treåriga
korruptionsutredningen "Operation biltvätt" som
ingriper många i Brasiliens affärs- och politiska elit,
även personer i regeringen och i presidentens eget parti.
Temer har upprepade gånger förnekat att han begått
några fel.
USA,
Turkiet
2017-20 24-25
"Immunitet betyder inte att man kan uppträda hur som
helst"
En eftermiddag nyligen utbröt en kort med våldsam dispyt
utanför den turkiske ambassadörens bostad på Embassy
Row i Washington. Minst nio personer skadades i bråket.
Flertalet av dessa var protestdemonstranter som stod utanför
ambassadörens bostad på andra sidan gatan. Några
av dem som pucklade på demonstranterna var president Recep
Tayyip Erdogans livvakter. En grupp män varav många
bär kostym och officiella emblem rusar fram mot demonstranterna,
som uttrycker missnöje med Erdogans politik i Turkiet, Syrien
och Irak. Flera av livvakterna var beväpnade.
En sak är klar, att diplomatisk immunitet inte betyder att
man ostraffat får attackera folk på amerikansk mark.
Nordkorea,
USA
2017-20 26-27
"Varför hatar Nordkorea USA?"
Den nordkoreanska propagandamaskinen kan när som helst vräka
ur sig antiamerikansk galla genom att använda formuleringar
som inbegriper orden "imperialistiskt", "angripare"
och "fientligt".
Kimfamiljen har haft ett hårt grepp om Nordkorea i 70 år
genom att hålla fast vid uppfattningen att amerikanerna
är efter dem. Nordkoreanska barn får tidigt lära
sig "att sluga amerikanska vargar" - som framställs
som blonda, ljushyade män med enorma näsor - vill döda
dem. Kimregimen lyckas behålla rädslan bland folket
genom att konstant beskylla USA för landets svåra ekonomiska
situation. Detta har bidragit till att ena folket mot ett påstått
yttre hot.
" Why
does North Korea hate the United States? Let's go back to the
Korean War".
Japan
2017-20 29
"Japans regering tar första steget mot att tillåte
kejsaren att abdikera"
Japans populära kejsare, den 83-årige Akihito, bad
förra sommaren em regeringens tillåtelse att få
gå i pension. Detta har aldrig tidigare inträffat,
sade han, men begäran grundades på hans oförmåga
att utföra jobbet till fullo.
Nu har Japans regering tagit det första steget mot att tillåta
honom att abdikera - men inte förrän i slutet av 2018.
Då kommer han att fylla 85 år och ha tjänat i
30år på krysantemumtronen.
Afrika,
Niger, Handel
2017-20 30-31
"Åsneslakt i Afrika drabbar de allra fattigaste bönderna"
Åsnor slaktas i ett oroväckande tempo för att
förse en global marknad med åsnehudar. Handeln drivs
av en växande marknad i Kina, där skinnet används
för att tillverka gelatin som tros förebygga åldrande
och den sexuella lusten.
Afrika, som har en stor åsnepopulation, och nära handelsförbindelser
med Kina, har blivit åsneköparnas främsta måltavla.
Den totala årliga gelatinförsäljningen kan vara
värd så mycket som 2,6 miljarder dollar.
Åsnorna är livsviktiga för tiotusentals bönder
i Afrikas torraste och ofta fattigaste regioner. De används
för att transportera allt från jordbruksprodukter till
foder. Det ekonomiska nettovärdet på en arbetsåsna
är 2300 dollar om året. "En levande åsna
är värd enormt mycket mer än en död".
Det är därför som Niger Stoppade åsneexporten
och helt förbjöd slakt av åsnor. Åsnor har
inte så lätt att föröka sig och är svåra
att föda upp kommersiellt.