Tempus
|
![]() |
Tidskriften
|
tidigare veckor: |
UWE KLUSSMANN
Magas, Ingusjien
Ett spöklikt sorgetåg drog för några veckor
sedan genom centrala Nasran i den ryska republiken Ingusjien.
Några hundra människor följde i tystnad Magomed
Jevlojevs kista till graven. Denne 37-årige advokat och
utgivare av den regimkritiska hemsidan www.ingusjetiya.ru hade
skjutits till döds i sin tjänstebil av poliser. Av
misstag löd myndigheternas version, men ändå
var skottet så träffsäkert att det tog i tinningen.
Runt de sörjande gick en grupp poliser i kravallutrustning.
Statsmakten var rädd för en död man och hans släktingar
och vänner. De befarade blodshämnd enligt
kaukasisk sed.
Jevlojevs hemsida var det sista fria mediet i denna region, som
är lite mindre än Blekinge och har drygt 500 000 invånare.
Det som irriterade makthavarna speciellt var att en enda bokstav
Y skilde Jevlojevs internetsida från republikens
officiella hemsida.
Regenten i Ingusjien, Murat Sjasikov, f d general i den hemliga
underrättelsetjänsten, bor i ett pompöst palats
i den konstlade, människotomma huvudstaden Magas. Hans uppdrag
är att skapa stabilitet och arbetstillfällen, förklarar
han i en intervju. Han tillägger också att fiender
naturligtvis måste oskadliggöras. I inofficiella
sammanhang uttrycker Sjasikov att han gillar tysk ordning
och reda.
Någon ordning råder definitivt inte i Ingusjien, som
Sjasikov vill förvandla till ett kaukasiskt Schweiz.
De ryska säkerhetsmyndigheterna betecknar landet som problemområde
av första graden ett nästan lika stort
bekymmer som grannlandet Georgien.
En följd av Rysslands erkännande av de georgiska utbrytarrepublikerna
Abchazien och Sydossetien kan, enligt USAs republikanske presidentkandidat,
John McCain, bli att Tjetjenien och andra smårepubliker
i norra Kaukasien bryter sig loss.
De muslimska ingusjierna levde en gång sida vid sida
med de kristna osseterna. Sedan delade Josef Stalin upp området
och förenade ingusjier med tjetjener. Båda folken deporterades
1944 till Centralasien. Efter Sovjetunionens upplösning bildade
ingusjierna en egen republik. Motsättningar mellan dem och
osseterna ledde till ett blodigt krig 1992. 12 000 ryska soldater
marscherade in och ställde sig på osseternas sida.
Ingusjien förblev en fattig region med 80 procents arbetslöshet
och de högsta födelsetalen i Ryssland. Efter kriget
i grannlandet Tjetjenien blev republiken ett fäste för
väpnade islamister.
Dessa angrep nästan dagligen poliser och säkerhetsagenter,
sprängde deras fordon i luften och attackerade deras byggnader
med granater. Bara under årets första hälft har
70 poliser i Ingusjien mist livet i väpnade attacker. De
statliga dödspatrullerna är lika våldsamma som
terroristerna. I förebyggande jakt på misstänkta
har ett antal unga män förts bort och dödats.
De militanta islamisterna kämpar för ett kaukasiskt
emirat, som ska sträcka sig från Kaspiska havet
till Svarta havet. I grannrepublikerna Kabardino-Balkarien, Karatsjai-Tsjerkessien
och Dagestan har islamisterna nämligen god medvind.
Även i Dagestan, som med 2,6 miljoner invånare är
den största nordkaukasiska ryska delrepubliken, hör
terrorattentat till vardagen. För ett par veckor sedan sköts
journalisten Telman Alisjajev till döds i huvudstaden Matjatsjkala.
Han var medarbetare i Islamiska Televisionen.
Ingusjierna betraktades länge som de vilda tjetjenernas
mer försiktiga bröder. Medan tjetjenerna förde
krig mot Moskva förblev Ingusjien en någorlunda vänligt
sinnad enklav, men där fanns också hemliga sjukhus,
som tog emot sårade tjetjenska rebeller. President Ruslan
Ausjtjev stod för ett visst mått av stabilitet, eftersom
han var både lojal mot Moskva och tjetjenernas gode vän.
Men Vladimir Putin ville ha tydliga fronter, och 2002 ersatte
han Ausjtjev med en f d kollega från KGB, Sjasikov. Denne
stötte genast på hårt motstånd, och han
undkom flera mordattentat bara tack vare sin skottsäkra
Mercedes.
Utåt presenterar Sjasikov sitt revir som harmonins högborg.
Falskspelet nådde sin höjdpunkt i valet till duman
2007. Då rapporterade Ingusjien att partiet Enade Ryssland
med Vladimir Putin i spetsen hade fått 98,72 procent av
rösterna.
Men bakom fasaden kokar det. I november dödade säkerhetsstyrkorna
i en specialoperation i byn Tsjemulga den sexårige
pojken Rachim Amrijev med ett skott i huvudet. Jevlojevs hemsida
på internet redogjorde utförligt för mordet, som
gjorde folk mycket upprörda, och för valfusket 2007.
Det kunde makthavaren inte tåla.
Mordet på Jevlovej kan bli en vändpunkt. För ett
par veckor sedan började Ingusjiens folkparlament
en insamling av namnunderskrifter med målet att klippa av
banden mellan Ryssland och Ingusjien.
© 2008 TEMPUS/Der Spiegel